El centre sanitari públic s'està ampliant amb nous edificis, com el recentment inaugurat heliport i el futur ambulatori, alhora que modernitza les seves instal·lacions i s'obre a la ciutat. El pressupost total del projecte se situarà en els 300 milions d'euros i s'espera que quedi enllestit abans de 2030.
Imatge virtual del futur ambulatori de Vall d'Hebron, a l'altre costat de la Ronda de Dalt.
L’hospital Vall d’Hebron és una petita ciutat per la qual transiten diàriament 50.000 habitants. Entre pacients, familiars i professionals, les instal·lacions moltes vegades es congestionen, entorpint el dia a dia d’un recinte que viu d’esquena als barris que l’envolten. En una superfície d’uns 125.000 metres quadrats, amb tanques i poc accessible, conviuen el mateix hospital, el Vall d’Hebron Institut de Recerca (VHIO), el Vall d’Hebron Institut d’Oncologia (VHIO), el Centre d’Esclerosi Múltiple de Catalunya (Cemcat) i la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), sumant una plantilla de 9.000 treballadors. A tot això, se suma que els anys van passant, com es veu a l’edifici central, construït a finals de 1950 i amb una infraestructura que ha d’anar actualitzant-se per no quedar-se desfasada.
Amb l’objectiu de millorar la seva atenció sanitària i integració urbana, el centre públic va començar un projecte d’ampliació l’any 2017. El pressupost total es calcula que se situarà en els 300 milions d’euros, amb una finalització de tots els treballs prevista per a abans de 2030. “El nou Vall d’Hebron no canvia de lloc, es queda on està, però millora amb nous edificis i la rehabilitació d’aquells que no s’enderroquen”, exposa Albert Salazar, gerent de l’hospital. Els que es mantenen i es van sotmetent a millores són l’Hospital General —el principal—, l’Hospital de Traumatologia, Rehabilitació i Cremats, i l’Hospital Infantil i de la Dona. Aquests dos últims daten de finals dels 60.
El projecte que va començar fa cinc anys comença a donar els seus primers resultats, amb alguns espais ja acabats com l’heliport, inaugurat a finals de 2021. La nova infraestructura està situada a l’ala oest de l’Hospital de Traumatologia, Rehabilitació i Cremats, tenint en compte que el gruix dels pacients que arriben en helicòpters medicalitzats pateix traumatismes o cremades molt greus. La instal·lació ha permès reduir a dos minuts el temps que passa des que el malalt aterra a la pista fins que entra a urgències. Abans, quan estava a l’altre costat de la Ronda de Dalt, es trigaven 15 minuts i es requeria el trasllat amb ambulància. S’espera que el nou heliport registri 300 operacions anuals.
Mentre que hi ha noves instal·lacions que s’estrenen, hi ha unes altres que veuen com avancen “a bon ritme” les obres, com és el cas del futur edifici del Vall d’Hebron Institut de Recerca (VHIR), segons remarca Salazar. Els treballs es van iniciar el desembre de 2020, amb l’enderrocament de l’antiga bugaderia i del menjador de l’Antiga Escola d’Infermeria, espai sobre el qual s’alçarà el centre, dissenyat pels estudis BAAS Arquitectura i Espinet/Ubach. Concretament, es troba entre l’edifici docent de la UAB i l’Hospital de Traumatologia.
La nova seu del VHIR servirà per concentrar en únic espai tota la recerca que es realitza al campus, fins ara escampada en diferents llocs. Amb una inversió de 40 milions d’euros, la superfície destinada a la recerca creixerà un 300%, arribant als 17.000 metres quadrats, i es duplicarà l’espai dedicat a laboratoris, fins als 5.569 metres quadrats. S’espera que aculli uns 400 investigadors i infraestructures científiques capdavanteres, com un ciclotró, és a dir, un accelerador de partícules que permetrà la producció de nous radiofàrmacs. També inclourà un centre de Teràpies Avançades i un altre de trasplantaments. Es preveu que estigui llest a finals de 2023.
Un ambulatori amb 250 consultes
Una de les peces essencials del futur Vall d’Hebron serà el nou edifici d’atenció ambulatòria per a adults, en el qual es concentraran gairebé tots els serveis ambulatoris, fins ara també dispersats pel campus, a més de situats al costat d’altres pacients, dins de l’Hospital General o de l’Hospital de Traumatologia, provocant grans concentracions de persones en un únic espai. Amb aquest ambulatori de grans dimensions, amb 250 consultes repartides en deu plantes, es vol transformar l’atenció ambulatòria, amb l’objectiu de potenciar-la per descarregar altres àrees de l’hospital i tenir un funcionament més eficient. “Tot allò que no requereix ingrés és millor”, remarca Salazar. Així mateix, quan s’alliberi la resta del campus de les consultes externes, s’esponjarà el recinte i es guanyarà espai per als pacients hospitalitzats i l’activitat quirúrgica. Només l’Hospital Infantil preservarà les consultes actuals, recentment renovades.
Actualment, l’atenció ambulatòria representa el volum més gran de tot Vall d’Hebron, amb un milió de visites anuals, xifra que s’espera que creixi fins al milió i mig en els pròxims anys. Segons indica Salazar, per millorar el servei, s’haurà de garantir la seva accessibilitat a tothom, ampliant horaris, que aniran des de les 8 del matí fins a les 8 de la nit. També es canviarà el seu funcionament, intentant atendre els pacients en el mínim temps possible, fent la valoració per part dels diferents especialistes, les proves i el diagnòstic en un únic dia. “Es configuraran equips multidisciplinaris i funcionals per donar una atenció centrada en el pacient i en la seva malaltia, i no en l’especialitat mèdica”, explica el gerent. Això es traduirà en el fet que, per exemple, a una persona amb diabetis no només la veurà l’endocrí sinó que també la visitarà el cirurgià o el podòleg, cobrint les diferents afectacions que pot provocar aquesta malaltia.
El nou ambulatori, dissenyat pels arquitectes Diego Nakamatsu i Lluís Morán, suposarà una inversió de 70 milions d’euros i estarà situat a l’altre costat de la Ronda de Dalt, en el barri de la Teixonera, just davant de l’Hospital General. Es construirà sobre un edifici de propietat municipal, conegut com la Llosa. En ell, es troben les cotxeres de l’L3 del metro i oficines de TMB, coronades per un aparcament de B:SM i un dipòsit de la grua municipal. Amb una superfície total de 46.210 metres quadrats, a més de consultes, també comptarà amb 100 gabinets —on es realitzen les proves— i 100 places d’Hospital de Dia, així com una àrea de diagnòstic per la imatge, una farmàcia i una àrea de rehabilitació. Construït amb elements industrialitzats i prefabricats, s’espera que les obres comencin el 2024 i acabin el 2026.
Concentrar les urgències i múltiples camins per creuar el campus
L’última gran peça del projecte d’ampliació que està executant l’hospital Vall d’Hebron és el conegut com a edifici FUL, per les inicials de Farmàcia, Urgències i Logística. És la part que està més verda i s’espera entre 2028 i 2030. Com el nou ambulatori, requereix l’aprovació d’un Pla Especial Urbanístic per a la seva materialització. A l’edifici FUL, es concentraran totes les urgències, a excepció de les pediàtriques. Amb una inversió de 90 milions d’euros, estarà dividit en dos edificis. El primer, de 18.862 metres quadrats, es destinarà a les noves urgències i la farmàcia, i estarà connectat de manera subterrània amb l’Hospital General i l’Hospital de Traumatologia. El segon, de 10.050 metres quadrats, serà on se situarà la cuina, la llenceria, les àrees de manteniment i els magatzems, elements essencials per al bon funcionament d’un l’hospital.
L’última gran peça del projecte d’ampliació que està executant l’hospital Vall d’Hebron és el conegut com a edifici FUL, que s’espera que estigui llest entre 2028 i 2030
Un element que també està en una fase molt incipient és la connexió a tots dos costats de la Ronda de Dalt, per arribar a peu al nou ambulatori. S’aconseguirà així unir l’hospital amb el barri de la Teixonera, però també sortiran beneficiats amb el nou Vall d’Hebron els barris de Montbau i Sant Genís dels Agudells, que veuran com el campus s’obre a ells, amb la creació d’un gran parc urbà i un entramat de camins verticals i horitzontals.
S’acabarà així amb l’aïllament i es facilitarà la mobilitat, un dels grans defectes d’aquest hospital, amb murs i accessos inconnexos que obliguen a recórrer una llarga distància —fent pujada— si un s’equivoca d’entrada. Per això, s’instal·laran unes escales mecàniques que permetran anar des de la Ronda de Dalt fins al final del recinte hospitalari, als peus de Collserola. També es definirà un anell de circulació i un passeig de vianants que recorrerà el recinte des del carrer Nínive fins a la Biblioteca de Montbau.
Els neozelandesos s'han instal·lat a l'antiga terminal de Baleària, entre escales automàtiques i taquilles, i…
“Com tothom, soc moltes persones alhora. I una d'aquestes persones és un narrador que, al…
L’Ajuntament ha arribat a la sana conclusió que situar unes plantes en un carrer del…
L'equip femení i juvenil que competirà a la Copa de l'Amèrica entrena a la seva…
La firma d'alta rellotgeria ha obert de la mà de Rabat i buscant coincidir amb…
Estrella Damm, patrocinador oficial de la Louis Vuitton 37a America’s Cup, ha llançat una edició…